Säätiön historia
![](https://kansanvalistusseura.fi/wp-content/uploads/2023/11/historia-901x376.jpg)
Kansanvalistusseura perustetaan
Kansanvalistusseura (KVS) on Suomen ensimmäisiä valtakunnallisia yhdistyksiä ja vanhin sivistystyön organisaatio. Sen perustamisesta päätettiin kansakoulunopettajien kokouksessa Jyväskylässä vuonna 1872, mutta ajatus seurasta oli tuotu esiin julkisuudessa jo paljon aikaisemmin.
Lue lisää SuljeKalenteri ilmestyy, kirjastolaitos syntyy
1870-luvun suomalainen yhteiskunta eli muutosten keskellä. Perinteisestä, lähes muuttumattomasta yhteiskunnasta oli astuttu uuteen aikakauteen, ”muutoksen aikaan”. Kansanvalistusseuran ehdoton ykköstuote, Kansanvalistusseuran kalenteri, ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1881.
Lue lisää SuljeLaulujuhlat – Suomen ensimmäiset festivaalit
Kansanvalistusseuraa perustettaessa ei ajateltu, että musiikista tulisi yksi sen merkittävistä toimialueista. Kvs:n toiminnanjohtaja Aksel Granfelt oli suuri Viron ystävä. Matkoillaan Viroon hän näki suuren suosion saavuttaneet kansallishenkiset laulujuhlat ja halusi tuoda ne myös Suomeen.
Lue lisää SuljeKansanopistot ja avoin yliopisto
Kansanvalistusseura asetti 1880-luvun lopulla työryhmän suunnittelemaan suomalaisen kansanopiston ohjelmaa ja toteutusta. Ohjelmapaperi juuttui kuitenkin pitkäksi aikaa senaattiin, jonka hyväksymisen oppilaitosten perustaminen vaati, ja hanke lykkääntyi.
Lue lisää SuljeOma toimitalo valmistuu
Seuran sihteeri, historiantutkija ja merkittävä poliittinen vaikuttaja, Väinö Voionmaa rakennutti Kansanvalistusseuran toimitalon Helsingin Museokadulle vuonna 1913. Ensimmäiset vuosikymmenet seura oli toiminut eri vuokratiloissa Helsingissä ja usein ahtaasti niin, että seuran toimisto ja sihteerin asunto limittyivät enemmän tai vähemmän toisiinsa.
Lue lisää SuljeKansanvalistusseura Alfred Kordelinin säätiön perustajajäsenenä
Alfred Kordelin oli aikoinaan Suomen rikkain mies. Hän oli liittynyt Kansanvalistusseuran jäseneksi vuonna 1913. Hän kuoli vuoden 1917 levottomuuksissa.
Kordelin testamenttasi ison osan omaisuudestaan suomalaisen tieteen, taiteen, kirjallisuuden ja kansanvalistuksen edistämiseen.
Lue lisää SuljeKansanvalistusseuran Kirjeopisto aloittaa toimintansa
Ajatus kirjeopiskelusta rantautui Suomeen ulkomailta jo 1910-luvulla. Kansanvalistusseuran Kirjeopisto syntyi kansalaisopintotoiminnan sivutuotteena. Seuran kotiopintosihteeri Onni Tolvanen totesi, että kirjeopintotoiminnalle on tarvetta.
Kirjeopisto tavoitti kattavasti koko maan. Sitä alettiin 1940-luvulla kutsua Etäopistoksi. Vuoden 1944 alkupuolella opistossa oli oppilaita jo yli 40 000, mikä teki Kirjeopistosta Suomen ylivoimaisesti suurimman oppilaitoksen. Vasta 2000-luvulla Helsingin yliopisto kiri sen ohi.
Lue lisää SuljeYleisradiota ja radiotoimintaa perustamassa
Radiotoiminnan alku ja Yleisradion perustaminen 1920-luvun puolivälissä toi kokonaan uuden välineen ja ulottuvuuden kansansivistystyöhön. Kansanvalistusseurassa suhtauduttiin uuteen välineeseen ja mahdollisuuteen kiinnostuneesti.
Kansanvalistusseurasta tuli pienellä, muutaman prosentin osuudella uuden yhtiön yksi osakas. Kvs tuotti Yleisradioon säännöllisesti esitelmiä syksystä 1926 alkaen usean vuoden ajan.
Lue lisää SuljeYhdistyksestä säätiöksi
Vuonna 1908 Kansanvalistusseuran juhlakokous oli ollut puoluepoliittisista syistä ongelmallinen. Toinen sortokausi oli alkanut, ja vanhasuomalaiset katsoivat, että venäläisten vaatimuksiin kannattaisi jossain määrin suostua, kun taas nuorsuomalaiset ja saman mieliset vaativat vastarintaa. Kansanvalistusseuran kokouksessa nuorsuomalaiset ottivat ovelasti valtaa.
Lue lisää SuljeKirjeopistosta Suomen suurin oppilaitos
Kansanvalistusseuran Kirjeopisto syntyi vahingossa tai huomaamatta kansalaisopintotoiminnan sivutuotteena. Ajatus kirjeopiskelusta rantautui Suomeen ulkomailta.
Vuoden 1944 alkupuolella opistossa oli oppilaita jo yli 40 000, mikä teki Kansanvalistusseuran Kirjeopistosta Suomen ylivoimaisesti suurimman oppilaitoksen. Vasta 2000-luvulla Helsingin yliopisto kiri sen ohi.
Lue lisää SuljeOriveden Opisto Kansanvalistusseuran omistukseen
Vuonna 1945 Kansanvalistusseura teki siihen astisen historiansa merkittävimmän yksittäisen päätöksen, kun se otti Oriveden Opiston omistukseensa.
Lue lisää SuljeKansainvälistyminen alkaa
Kansanvalistusseura ryhtyi 1964 julkaisemaan englanninkielistä lehteä Adult Education in Finland, myöhemmin Life and Education in Finland (LEIF). Vuonna 1995 seura sai tehtäväkseen suomalaisten virkamiesten ja Euroopan unionin virkamiehiksi pyrkivien kielten valmennuskoulutuksen Suomen liittyessä unioniin.
Seura oli 1970-luvun puolivälissä myös ryhtynyt järjestämään valtion tuella ulkosuomalaisten lasten peruskoulutusta, mistä myöhemmin muodostui Etäkoulu Kulkuri.
Vuonna 2012 Euroopan aikuiskasvatusliiton tiedotusyksikkö siirtyi Kansanvalistusseuran alaisuuteen.
Lue lisää SuljeLehtien kustannustoiminta laajenee
Kansanvalistusseura on ollut mukana julkaisutoiminnan hankkeissa koko olemassaolonsa ajan. Vuonna 1980 seura perusti yhdessä Aikuiskasvatuksen tutkimusseuran kanssa tieteellisen Aikuiskasvatus-lehden, jonka ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1981. Lisäksi Kvs on julkaissut aikuiskasvatuksen ammattilaisille suunnattuja verkkolehtiä.
Lue lisää SuljeKansanvalistusseura täyttää 140 vuotta
Kansanvalistusseura juhli 140-vuotissyntymäpäiväänsä monenlaisten muutosten keskellä ja taloudellisesti epävarmoissa oloissa. Se ei seuran historiassa ole uutta. Vapaalle sivistystyölle on yli sadan vuoden ajan ollut tyypillistä jatkuva muuttuminen yhteiskunnan tarpeiden mukaan.
Lue lisää SuljeKansanvalistusseurasta Etelä-Helsingin kansalaisopiston ylläpitäjä
Yhdistyminen on vahvistanut digitaalisten oppimisympäristöjen, elinikäisen oppimisen innovaatioiden ja koko vapaan sivistystyön sektorin toiminnan kehittämistä.
Lue lisää Sulje